Komunitní plánování sociálních služeb (KPSS) na Praze 14
Základní ustanovení

Proces KPSS

Jde o týmovou práci, do které se dobrovolně zapojují zadavatelé, poskytovatelé, uživatelé sociálních služeb a veřejnost na naší MČ. Oproti jiným formám strategických dokumentů je zde kladem velký důraz na dosahování shody, na komunikaci a reflexi vůči veřejnosti. 

Cíl KPSS

Zpracovaný KPSS znamená dosažení široké dohody v rámci MČ o využití dostupných prostředků v oblasti sociálních služeb.

Cílem KPSS pak je v široké spolupráci identifikovat největší problémy v naší městské části v sociální oblasti, nalézt způsoby, kterými se budou řešit, a realizovat je.

Logo KPSS na Praze 14

Principy práce na KPSS v naší MČ

Demokracie, partnerství a rovnost 
Princip koncentrace (reálnost, důležitost a schopnost zvládnout akci, projekt…)
Důraz na realizaci

Tyto body by měly být respektovány v každé fázi procesu.
(viz. Řád KPSS)

Důvody zavádění KPSS v ČR

Systém sociálních služeb je velice nákladný a v současné podobě do budoucna neudržitelný. 

O celém systému neexistuje dostatečný přehled (míněno obecně na území republiky), často se neví přesně o každém subjektu, co, jak a jak dobře dělá. Dochází k rozvoji nových druhů služeb, jejich překrývání.

Zákon č.108/2006 Sb., o sociálních službách 
Zde se uvádí nejdůležitější pasáže tohoto zákona, které podmiňují a ovlivňují tvorbu a proces Komunitního plánu

- mimo jiné ukládá krajům povinnost (§93) zpracovat střednědobé plány rozvoje sociálních služeb (tento pojem je považován za synonymum ke Komunitnímu plánu sociálních služeb). Obcím pak dává možnost (§94) jeho zpracování. Předpokladem pak je, že Komunitní plány na krajské úrovni budou vycházet ze zpracovaných Komunitních plánů jednotlivých obcí.

- dále říká, že „každá osoba má právo na bezplatné poskytnutí sociálního poradenství o možnostech řešení nepříznivé sociální situace nebo jejího předcházení“ (§2, odst.1)

- v §2, odst.2 říká, že „pomoc musí vycházet z individuálně určených potřeb osob, musí působit na osoby aktivně, podporovat rozvoj jejich samostatnosti, motivovat je k takovým činnostem, které nevedou k dlouhodobému setrvávání nebo prohlubování nepříznivé sociální situace, a zabraňovat jejich sociálnímu vyloučení“. Zjednodušeně lze konstatovat, že sociální služby mají:
	-zvýšit samostatnost podpořené osoby
	-zvýšit nezávislost osoby na poskytovaných službách
	-snížit (zamezit) riziko sociálního vyloučení (exkluze) (§3, písmeno f) tento pojem definuje)

- §3,písmeno h), definuje termín plán rozvoje sociálních služeb (tedy Komunitní plán) jako „výsledek procesu aktivního zjišťování potřeb osob ve stanoveném území a hledání způsobů jejich uspokojování s využitím dostupných zdrojů, jehož obsahem je popis a analýza existujících zdrojů a potřeb, včetně ekonomického vyhodnocení, strategie zajišťování a rozvoje sociálních služeb, povinnosti zúčastněných subjektů, způsob sledování a vyhodnocování plnění plánu a způsob, jakým lze provést změny v poskytování sociálních služeb“. 

-§85, odst.1 zákona mimo jiné říká, že má vzniknout registr poskytovatelů sociálních služeb vedený Krajským úřadem

-§94 zní doslovně:
„Obec
a) aktivně zjišťuje potřeby poskytování sociálních služeb osobám nebo skupinám osob na svém území,
b) zajišťuje dostupnost informací o možnostech a způsobech poskytování sociálních služeb
na svém území,
c) spolupracuje s dalšími obcemi, kraji a s poskytovateli sociálních služeb při zprostředkování pomoci osobám, popřípadě zprostředkování kontaktu mezi poskytovatelem a osobou,
d) zpracovává střednědobý plán rozvoje sociálních služeb ve spolupráci s krajem, poskytovateli sociálních služeb na území obce a za účasti osob, kterým jsou poskytovány
sociální služby,
e) sleduje a vyhodnocuje plnění plánu rozvoje sociálních služeb,
f) informuje kraj o plnění plánu rozvoje sociálních služeb“.

-§ 99, odst.1 říká, „kvalita sociálních služeb se při výkonu inspekce ověřuje pomocí standardů
kvality sociálních služeb. Standardy kvality sociálních služeb jsou souborem kriterií, jejichž
prostřednictvím je definována úroveň kvality poskytování sociálních služeb v oblasti
personálního a provozního zabezpečení sociálních služeb a v oblasti vztahů mezi
poskytovatelem a osobami“.

Obecně lze konstatovat, že tento nový zákon předpokládá programový přístup k sociálním službám, důkladnou rozvahu a určení směru, kterým by se mělo v budoucnosti .přistupovat k sociální oblasti. Také určuje, že každá rozvaha má být tvořena za účasti uživatelů služeb a že potřeby těchto uživatelů mají být zjišťovány.

Zákon č.128/2000 Sb., o obcích mimo jiné říká, že „obec pečuje o všestranný rozvoj svého území a o potřeby svých občanů“ (§2, odst. 2). 

Dále v §35, odst.2 je uvedeno, že „obec…pečuje…o vytváření podmínek pro rozvoj sociální péče a pro uspokojování potřeb svých občanů“.

Metoda KP dokáže na zmíněné výzvy reagovat.

Důvody MČ Praha 14 pro užití metody KPSS

- vytvoření strategického dokumentu, který výrazně usnadní možnosti získávání prostředků z vnějších zdrojů

- proces a jeho výsledky pomohou zúčastněným vyrovnat se s novými právními předpisy
- prostředek pro optimalizaci výdajů z rozpočtu MČ v oblasti sociálních služeb

- možnost pro nalezení takových forem a druhů sociálních služeb, které občané MČ opravdu potřebují, které na naší MČ chybí a které je naše MČ schopna financovat 

-demokratickou spoluprací vytváří nové formy vztahů ku prospěchu rozvoje MČ

- zlepšení informovanosti občanů a vzájemného pochopení všech zúčastněných

- zapojením uživatelů sociálních služeb a veřejnosti lze dosáhnout široké shody na dalším -směřování MČ v sociální sféře a tím udržitelnost výsledků práce

- naplnění Cílů jakosti ÚMČ P14 v letech 2006-2010, zejména Cíl 1.5.“Rozvíjet sociální služby pro občany městské části (komunitní plánování), podpůrný prostředek pro plnění Cíle 1.4., který se týká grantové podpory v oblasti volného času dětí a mládeže, důležitý prostředník u Cíle 1.10. a informovanosti občanů o poskytovaných službách a nabídce aktivit, jeden z hlavních prostředků u Cíle 1.11. a získávání přehledu o aktuálních potřebách našich občanů. Některé další Cíle může Komunitní plán pomoci řešit také, například bezpečnost, prevenci kriminality a drogových závislostí. (usnesení RMČ č.13/RMČ/2006, Koncepce jakosti ÜMČ Praha 14)